![](/images/new-backgrounds/1304876/30487627x1.webp)
OM BLODTRYKK
Hva er blodtrykk?
Når hjertet pumper blodet rundt i kroppen, trykker blodet på veggene i blodkarene. Dette er det vi kaller blodtrykk.
Blodtrykket er forskjellig i ulike deler av kroppen og avhenger av pulsfrekvensen, elastisiteten i blodkarene og tykkelsen på blodet.
Blodtrykket som måles når hjertet pumper blodet ut i kroppen, kalles systolisk blodtrykk. Blodtrykket som måles når blodet returnerer til hjertet fra kroppen, kalles diastolisk blodtrykk.
Vi refererer vanligvis til de to blodtrykkstypene samtidig, og det systoliske blodtrykket oppgis først. Hvis blodtrykket oppgis som “120/70” (“120 over 70”), betyr det at det systoliske blodtrykket er 120 og det diastoliske er 70.
Måleenheten for blodtrykk er mmHg (millimeter kvikksølv).
Hvorfor varierer blodtrykket?
Blodtrykket varierer i løpet av en dag og det endrer seg i løpet av en persons liv. Det er mange ulike faktorer som påvirker blodtrykket, og det bør du være klar over når du foretar målinger. Vær spesielt oppmerksom på følgende:
•Blodtrykket er høyere om dagen enn om natten.
•Blodtrykket øker noe rett etter at du har spist. Høyt saltinnhold i maten kan også føre til økt blodtrykk.
•Lett mosjon (for eksempel gåing og jogging) fører til en lett økning i det systoliske blodtrykket, mens hard mosjon fører til en dramatisk økning i det systoliske blodtrykket. Det vil imidlertid synke igjen når kroppen slapper av. Mangel på mosjon fører til en vedvarende økning i blodtrykket.
•Blodtrykket kan øke hvis du er oppstemt, stresset eller anspent.
•Plutselige klimaendringer kan føre til at blodtrykket øker.
•Det systoliske blodtrykket øker med alderen.
•Kvinner har større risiko for økt blodtrykk etter overgangsalderen.
•For lite søvn, røyking, overvekt, alkohol og visse sykdommer fører til økt blodtrykk.
•Når du bader eller går på toalettet, kan blodtrykket øke.
•Hvis mansjetten er for løs eller for stram, eller ikke er på nivå med hjertet, kan det målte blodtrykket være lavere enn det faktiske blodtrykket.
Når er blodtrykket for høyt eller for lavt?
Høyt blodtrykk kalles også hypertensjon. Lavt blodtrykk kalles også hypotensjon. Tabellene nedenfor gir generelle retningslinjer for når blodtrykket er for høyt eller for lavt. Du må alltid konsultere legen din for å få nøyaktige målinger.
Kategori | Systolisk | Diastolisk |
|
|
|
Svært høyt blodtrykk | > 140 mmHg | > 90 mmHg |
(hypertensjon |
|
|
|
|
|
|
|
|
Normalt blodtrykk | ||
Svært lavt blodtrykk | < 90 mmHg | < 50 mmHg |
(hypertensjon) |
|
|
|
|
|
Hvorfor skal blodtrykket måles?
Blodtrykket øker naturlig med alderen. Vær likevel oppmerksom på at høyt blodtrykk også kan være tidlige tegn på sykdom, overvekt eller at blodårene blir trange, noe som bl.a. øker risikoen for blodpropp. Det er derfor lurt å måle blodtrykket og oppsøke lege hvis det er unormalt høyt eller lavt. Du bør notere målingene slik at du kan vise dem til legen.
Viktig! Apparatet skal ikke brukes til å stille medisinske diagnoser – målingene er kun veiledende. Oppsøk legen din hvis blodtrykksmålingene virker unormale. Følg alltid den angitte prosedyren i bruksanvisningen når du foretar målinger.
FØR APPARATET TAS I BRUK FØRSTE GANG
Sette i batteriene
•Åpne batteridekselet på apparatets bakside ved å skyve dekselet i pilretningen og fjerne det.
•Sett inn fire batterier av størrelsen “AA”. Sørg for at batteripolene vender riktig vei (se symbolene på bunnen av batterirommet).
o Ikke bruk oppladbare 1,2 volts batterier i dette apparatet.
14